9,140 matches
-
preocupa de ținuta ei, și-a construit un fel de a trăi ca o femeie întreținută, ascunzându-se după vălul pe care-l purta. A trezit mirare și curiozitate din cauza vălului, a fost și ținta ironiilor și batjocurii. Voalul stârnea curiozitatea, ascundea un mister. Lucia era mult mai relaxată în relațiile cu clienții, avea libertatea să-i aleagă, se antrena în conversații elevate cu cei inteligenți și culți. Pe de o parte, voalul a separat-o de lume, pe de altă
Curtezane şi pseudocurtezane: în mitologie, istorie, literatură by Elena Macavei [Corola-publishinghouse/Science/942_a_2450]
-
relațiile cu clienții, avea libertatea să-i aleagă, se antrena în conversații elevate cu cei inteligenți și culți. Pe de o parte, voalul a separat-o de lume, pe de altă parte, a apropiat-o de oameni, le-a stârnit curiozitatea, a creat în juru-i mister. Lucia se simțea răsplătită și stăpână pe viața ei, ducea un trai îmbelșugat. De multe ori își derula amintirile și a realizat că s-a înjosit. Credea că a învins, când de fapt a fost
Curtezane şi pseudocurtezane: în mitologie, istorie, literatură by Elena Macavei [Corola-publishinghouse/Science/942_a_2450]
-
cu faptul că motivația se referă la un ansamblu de forțe care provocă sau mobilizează individul în a se angaja într-un comportament dat. Aceste forțe sau motive pot fi intrinseci, ce țin de factori interni/ de personalitate (plăcere, provocare, curiozitate, nevoie de dezvoltare etc.) sau extrinseci, ce țin de factori externi/ de mediu (recunoaștere, recompensă, control, sancțiuni etc.) Beauvais și Scholl, într-o lucrare de sinteză care ia in calcul principalele teorii motivaționale („Self Concept Motivation Theory”, 1999) propun un
Atitudinea faţă de bani by GABRIELLA LOSONCZY () [Corola-publishinghouse/Science/365_a_564]
-
Îi este interzis sufletului să iasă, la asemenea obiecte nelegiuite! Ah! Dacă și-ar fi astupat și urechile! Într-adevăr, căderea unui luptător a făcut să izbucnească din mijlocul poporului adunat o imensă larmă, al cărei șoc violent îl resimte. Curiozitatea este mai tare decât el. Se crede suficient de puternic, orice s-ar putea întâmpla, pentru a continua, după ce va privi, să disprețuiască și să învingă. Deschide ochii și iată-i sufletul atins de o rană mai gravă decât cea
by MARIE-CLAUDE HUBERT [Corola-publishinghouse/Science/1110_a_2618]
-
reflecția despre arta comediantului. Gustul pentru individualism, care însoțește lenta ascensiune socială a burgheziei, focalizează, asupra singularității omului, atenția centrată până atunci asupra universalității lui. De aceea actorul, perceput ca o ființă excepțional de singulară, este deodată obiectul unei vii curiozități. Anterior, în tratatele de elocință care se prezintă ca niște culegeri în care sunt repertoriate un număr oarecare de tehnici oratorice eficace asupra publicului, arta sa nu poate fi deosebită de cea a oratorului. Iată că de acum înainte ea
by MARIE-CLAUDE HUBERT [Corola-publishinghouse/Science/1110_a_2618]
-
ai repetat-o de o sută de ori, constă în aceea că la sfârșitul povestirii dumitale, în mijlocul tulburării și emoției pe care le-ai stârnit la auditoriul dumitale de salon, apare un nou personaj căruia trebuie să i se satisfacă curiozitatea. Nu mai poți, sufletul îți este epuizat, nu-ți mai rămâne nici sensibilitate, nici căldură, nici lacrimi. De ce actorul nu resimte aceeași prăbușire? Pentru că există o diferență între interesul pe care îl ai față de o povestire făcută din plăcere și
by MARIE-CLAUDE HUBERT [Corola-publishinghouse/Science/1110_a_2618]
-
acolo ca o legătură. Cum acțiunea poemelor lor trebuia să aibă ca martoră mulțimea, și cum această mulțime rămânea mereu aceeași, neputând nici să se îndepărteze de locuințe, nici să lipsească decât pe cât o putea face de obicei din simplă curiozitate, poeții nu puteau face altfel decât să limiteze locul la un amplasament unic și determinat, iar timpul la o unică și aceeași zi. Se supuneau deci acestei limitări bona fide; dar cu atâta flexibilitate și inteligență, încât șapte din nouă
by MARIE-CLAUDE HUBERT [Corola-publishinghouse/Science/1110_a_2618]
-
în număr mare în fața unei cortine pe care gândirea sa, a lui, acest plăpând poet, o va face să se ridice dintr-o clipă în alta, își dă seama cât de puțin valorează el, față de atât de multă așteptare și curiozitate; simte că dacă talentul lui nu înseamnă nimic, trebuie ca probitatea lui să însemne totul; se întreabă cu asprime și reculegere asupra răsunetului filosofic al operei sale; căci se simte responsabil, și nu vrea ca această mulțime să-i poată
by MARIE-CLAUDE HUBERT [Corola-publishinghouse/Science/1110_a_2618]
-
efectului, în el se află rezultattul general obținut; decorul real nu se desfășoară decât pentru a-i aduce mai multă realitate, pentru a-l situa în ambianța care îi este specifică, în fața spectatorului. În afara acestor condiții, fac rabat la toate curiozitățile decorațiunii, care nu-și au locul decât în feerii." Nu se cuvine nici crearea unui decor într-un scop ornamental. Decorul își pierde atunci rațiunea de a fi, care este să pună în evidență influența mediului asupra indivizilor. "Orice decor
by MARIE-CLAUDE HUBERT [Corola-publishinghouse/Science/1110_a_2618]
-
acest nimic e totul, conține embrionul tuturor împlinirilor, pe cănd Mefisto lucrează cu un nimic nimicitor. Pactul cu diavolul pornește de la o dorință de transgresare a unui blocaj. Faust se blocase într-o artroză a dorințelor, într-o mortificare a curiozității, într-o paralizie a vivacității. Pentru el, lumea își epuizase acele diferențiale prin care să fie captat interesul pentru ființă. Faust e deja uscat cănd îl întălnește pe Mefisto. Dar de blocat, te poți bloca în multe și cănd nu
Ieşirea în etern. Exerciţiu împotriva căderii by Valeria Roşca () [Corola-publishinghouse/Science/1134_a_2288]
-
puteam zări o lumină ce plutea deasupra pădurii, schimbându-și culoarea oră de oră, iar în zori dispărea. Într-o noapte stăteam chiar în fața geamului întrebându-mă de unde și ce anume face să "răsară" această luminiță strălucitoare. Așadar, marea mea curiozitate m-a scos din casă chiar în toiul nopții, făcându-mă să o urmăresc. Mi-am luat adidașii în picioare, mi-am luat și geaca și am ieșit tiptil afară pe ușa din spate. Înaintând spre pădure cu dorința mea
Sfera by Roşca Ştefania () [Corola-publishinghouse/Science/91764_a_93588]
-
fluviu, dar mai ales la gurile lui. Nisetrul este un pește răpitor din familia sturionilor, cu corpul alungit și îndesat, fiind foarte prețuit pentru carnea și pentru icrele sale negre. Calul de mare este un pește care a provocat multă curiozitate în special copiiilor. Capul seamănă cu cel al unui cal, de unde și-a primit și numele. Alt lucru care atrage atentia ar fi acela ca acest animal are o statura destul de verticala. Gura este foarte mica si se misca foarte
APA-SURSA VIEŢII by HRISCU GINA LILI [Corola-publishinghouse/Science/267_a_501]
-
esență, multe comportamente religioase par unite de Întrebări și preocupări legate de realitate sau de forțe pe care omul nu reușește să le Înțeleagă cu ușurință. În afara individului și a societății par a exista forțe necunoscute, a căror acțiune suscită curiozitate sau anxietate, interes sau frică. Se pare că realitățile care fac obiectul unor Întrebări, dacă nu chiar al unor neliniști intense, sunt, În general, moartea, viața și timpul. S-a consimțit reunirea sub acești termeni, În mod voit arbitrari și
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
fragmente de credințe, mituri sau prevederi sociale de origine religioasă (de exemplu, respectarea tabuurilor alimentare). Pentru toate acestea, arheologia are puterea și datoria de a descoperi vestigii. Chiar și În privința celor mai arhaice societăți, cele paleolitice, nu trebuie neglijate dovezile curiozității pentru natură și ale ritualismului, acea Înflorire a „vieții spiritului”, parte evidentă a evoluției umane. Găsirea unei cochilii bizare, Îngrijirea morților, gesturile grafice concretizate În osul scrijelit sau peștera pictată sau chiar riturile, care vor cunoaște un număr infinit de
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
etichetate ca religioase. Un câmp de cercetare mai sugestiv este oferit de trei categorii de date arheologice care Își fac simultan apariția aproximativ acum 100 000 de ani: morminte, coloranți și podoabe. Sau, cu alte cuvinte: atitudinea față de morți și curiozitatea vădită pentru anumite ciudățenii ale lumii. Am avertizat Împotriva identificării simpliste a actului funerar cu religia. Comportamentul religios nu se leagă imediat de apariția mormintelor, ci doar de momentul În care apar morminte cu elemente străine, cu obiecte funerare sau
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
morților. Mai interesant pentru scopul nostru este faptul că, aproape Încă de la Început, În unele cazuri, sensibilitatea față de morți este Însoțită de gesturi care apar din simplele necesități mortuare. Tocmai În această epocă Își fac apariția și indicii ale unei curiozități accentuate pentru „natură”. Exemple de acum 100 000 de ani sunt cele câteva gropi descoperite În Israel, unde intenția Îngropării nu lăsa loc la Îndoieli și datarea derivă din rezultatele concordante ale mai multor metode radiometrice (Bar-Yosef, Vandermeersch, 1993). Un
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
a căror stare la momentul descoperirii dovedeau acțiunea carnivorelor și a animalelor necrofage. Celxe "Cel" puțin În privința paleoliticului timpuriu, presupunerea unui cult al craniilor nu a rezistat criticii arheologice. 7. PRIMELE URME: MISTERUL ȘI CURIOZITATEATC "7. PRIMELE URME \: MISTERUL ȘI CURIOZITATEA" Așadar, primele urme ale actelor rituale se concentrează mai ales În lumea musteriană eurasiatică. Aceasta ne pune În fața unor practici funerare repetitive (rituri), care cuprind adesea gesturi ce implică motivații și credințe. Credințe În ce? Corpurile Încovoiate imitau poziția din
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
urmă bile de argilă roșie În care inseraseră lame și fragmente de silex. În spatele unor asemenea acte stă „un sentiment al misterului În fața formelor răsărite din piatră sau din pământ” (Leroi-Gourhan, 1964). S-ar putea spune chiar că există o curiozitate infantilă pentru misterele naturii: pentru culori, pentru formele evocatoare și seducătoare ale pietrelor. Apariția acestei preocupări În același timp cu interesul pentru morți nu poate fi Întâmplătoare. Desigur, cunoaștem puține lucruri. Dar rezultatul cumulat al tuturor acestor date este clar
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
date este clar: Între acum 100 000 și acum 50 000 de ani, mintea omului Începe să lucreze diferit, iar Împreună cu mintea și mâinile, lăsând semne tangibile ale noilor sale Întrebări. Astfel, și comportamentul religios trebuie să fi rezultat din curiozitatea pentru „misterele” lumii. În această perioadă, există deci o formă de religie productivă, chiar dacă puțin diferențiată. 8. PRIMUL „MARE SISTEM”: O RELIGIE LEPTOLITICĂ?TC "8. PRIMUL „MARE SISTEM” \: O RELIGIE LEPTOLITICĂ ?" Comportamentele religioase pe care le cercetăm dovedesc o evoluție
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
arie vastă, o serie de manifestări iconografice și non-iconografice permite adunarea Într-un context a manifestărilor religioase care devin mai clare. După cum am arătat deja, se observă o dezvoltare Însemnată a unor obișnuințe din paleoliticul timpuriu: folosirea pigmenților, adunarea de curiozități naturale, Împodobirea persoanelor. Noile podoabe cuprind ace, brățări, inele, broșe, diademe făcute din os și fildeș, coarne de cerb, cochilii. Pentru coliere și pandantive se folosesc tot felul de elemente naturale, printre care - pentru prima oară - cristale, chihlimbar, dinți umani
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
se folosesc tot felul de elemente naturale, printre care - pentru prima oară - cristale, chihlimbar, dinți umani, În sfârșit, figurine gravate. Formele denotă multiplicarea diferențelor tribale și etnice pe fondul unei matrice simbolice comune: poate că și podoabele vorbesc despre mituri. Curiozitatea pentru moarte ia aspecte atât de puternic ritualice, Încât ajunge să implice credințe codificate și prolixe despre destinul defuncților, În strânsă legătură cu viața și nevoile celor vii. Stropirea cadavrelor cu argilă roșie ar putea avea sau nu valoare sacrală
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
din Ghana, cu numai 1 000 de ani În urmă. 13. O ÎNCERCARE DE CONCLUZIETC "13. O ÎNCERCARE DE CONCLUZIE" Din ceea ce se știe, religia este un produs intelectual tipic omului. Îi descoperim originea Într-un anumit tip de emoție, curiozitate și preocupare. Apariția sa are legături clare cu limbajul, capacitatea de a simboliza, grafismul, manipularea naturii și a defuncților. Religia este un act cognitiv Însoțit de acțiuni expresive, de exteriorizări: două nivele care trebuie considerate diferite. Datele expuse indică faptul
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
semănatul (132) - 3 ritual care precede culesul (134) - 4 rărirea unui crâng (sacru) (139) - 5 săpături efectuate Într-un crâng (sacru) (140) - 6 lustratio agri (suovetaurilia) (141) - 7 tratamentul luxațiilor (160) Cato a consemnat aceste ritualuri pentru agricultori, nu pentru curiozitatea istoricilor religiei romane. Implicațiile acestei simple observații apar clare dacă vrem să Încercăm să reconstruim părțile generale (ordinaria) pe care Cato sau originalul folosit de el le-au putut lăsa deoparte ca fiind cunoscute tuturor, descriind numai rituri particulare (propria
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
statuete personale, iar Apuleius un „mic Mercurxe "Mercur"” (Mercuriolus) (Suetonius, Nero, 56; Domițian, 15, 3, despre Minervaxe "Minerva"; Apuleius, Apologia, 63). Chiar și În cultul zilnic zeii sunt caracterizați de numeroase simboluri, atribute și Însoțitori de rang inferior care stimulează curiozitatea și forța speculativă: animale simbolice și de sacrificiu; lira, punguțe de bani, vargă, cârmă, ghioagă, lance; diferite acoperăminte de cap: coif, pălărie Înaripată, cunună, panglică; Venusxe "Venus" Înveșmântată numai cu bijuterii de podoabă; Mercur cu mantie și apărătoare la gât
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]
-
Cercetarea rădăcinilor: religia ca și comportament 21 3. Elemete ale comportamentului religios 23 4. Izvoarele arheologice și caracteristicile lor 26 5. Forme ale religiei și forme socioculturale 29 6. Primele vestIgii: omul și moartea 31 7. Primele urme: misterul și curiozitatea 36 8. Primul „mare sistem”: o religie leptolitică? 38 9. Religie Și cosmos În paleoliticul târziu 40 10. „Marele sistem” din Europa arhaică 46 11. Creșterea numărului religiilor neolitice 49 12. Religiile la apariția societăților stratificate 53 13. O Încercare
[Corola-publishinghouse/Science/2005_a_3330]