1,452 matches
-
literatura modernă un spațiu mult redus este recunoscut ca cel mai important pas, cel care ghidează explorarea viitoare. Este nu numai principala sursă de economie, atât tehnic cât și prin limitarea utilizării multor investigații costisitoare, dar are o importantă valoare predictivă asupra viitoarelor complicații postoperatorii [65]. Orice examen paraclinic trebuie recomandat abia după un minuțios examen clinic. Istoricul bolii respiratorii, numărul de pachete/an fumate, expunerea la noxe, cantitatea și caracteristicile sputei, tipul și gradul de dispnee, durerile toracice, cianoza, degetele
Tratat de chirurgie vol. IV. Chirurgie toracică. by Radu T. Stoica () [Corola-publishinghouse/Science/92091_a_92586]
-
sub 45 mmHg este foarte probabilă apariția, după rezecție, a insuficienței respiratorii și cardiace drepte. Ideal, dar încă aplicată doar experimental, datorită procedurii invazive și costisitoare, ar fi ocluzia simultană, bronșică și arterială a teritoriului care va fi rezecat. Valoarea predictivă a acestor teste, efectuate rar, este limitată și de aceea nu a dobândit o recomandare universală. Astfel, pe o serie de pacienți cu BPOC și cu o valoare prezisă postpneumonectomie a FEV1 de sub 40%, presiunea arterială pulmonară nu a crescut
Tratat de chirurgie vol. IV. Chirurgie toracică. by Radu T. Stoica () [Corola-publishinghouse/Science/92091_a_92586]
-
intervenția chirurgicală toracică îl are față de funcția cardiacă. Un examen simplu, care nu și-a pierdut utilitatea zeci de ani este testul de efort prin urcarea a trei etaje fără oprire. Un studiu actualizat îi oferă acestui test o valoare predictivă mare, imposibilitatea de a urca două etaje însoțindu-se de riscuri mari de complicații cardio-respiratorii [145]. Totuși testul de efort în laboratorul de explorări funcționale are o validitate mai mare. Se pot măsura înainte și după testarea ergometrică (covor rulant
Tratat de chirurgie vol. IV. Chirurgie toracică. by Radu T. Stoica () [Corola-publishinghouse/Science/92091_a_92586]
-
o dată dificultățile pe care le întâlnim atunci când dorim să apreciem prognosticul complicațiilor respiratorii și lipsa de consens care persistă, intr-un studiu american [74] pe 400 de rezecții pulmonare majore, autorii compară un sistem simplu, EVAD, care cuprinde trei covariabile predictive (vârsta, spirometria și capacitatea de difuziune) față de valoarea predictivă a altor sisteme mult mai complexe (exemplu, Cardiopulmonary Risk Index - CPRI). Autorii concluzionează că, în sistemul simplu, care utilizează teste funcționale pulmonare și vârsta pacientului, se pot prevedea bine tendințele la
Tratat de chirurgie vol. IV. Chirurgie toracică. by Radu T. Stoica () [Corola-publishinghouse/Science/92091_a_92586]
-
apreciem prognosticul complicațiilor respiratorii și lipsa de consens care persistă, intr-un studiu american [74] pe 400 de rezecții pulmonare majore, autorii compară un sistem simplu, EVAD, care cuprinde trei covariabile predictive (vârsta, spirometria și capacitatea de difuziune) față de valoarea predictivă a altor sisteme mult mai complexe (exemplu, Cardiopulmonary Risk Index - CPRI). Autorii concluzionează că, în sistemul simplu, care utilizează teste funcționale pulmonare și vârsta pacientului, se pot prevedea bine tendințele la apariția complicațiilor respiratorii postoperatorii. Printr-o analiză statistică complexă
Tratat de chirurgie vol. IV. Chirurgie toracică. by Radu T. Stoica () [Corola-publishinghouse/Science/92091_a_92586]
-
bunele practici ale altor actori (monitorizare și actualizare continuă a indicatorilor) și de a reduce incertitudinea (anticiparea). Anticiparea reprezintă un pas esențial în gestionarea activității, deoarece permite prezicerea evoluției unui eveniment în scopul de acționa în consecință, conferind o valoare predictivă monitorizării. Fondată pe predicție și previziune, aceasta trebuie să se adapteze permanent la mijloace și să propună soluții, întrucât anticiparea necesită un capital de informații actualizate, în mod regulat, în funcție de rezultatele monitorizării, deci s-ar putea defini ca o cunoaștere
[Corola-publishinghouse/Science/84938_a_85723]
-
cu risc crescut și care nu prezintă alte contraindicații terapia endovasculară este indicație absolută. În cazul intervenției chirurgicale efectuate în urgență pentru ruptura anevrismului mortalitatea se situează în literatură între 20 și 90% cu o medie de 50% [38]. Factorii predictivi pentru deces sunt reprezentați de : - pacient vârstnic peste 75 ani; - modificări ECG de ischemie miocardică, decompensarea hemodinamică preoperator instalată, hipotensiunea arterială; - alterarea stării de conștiență; - Hb sub 10 mg/dl și creatinină peste 1,5 mg/dl. Existența a trei
Tratat de chirurgie vol. VII by VICTOR RAICEA () [Corola-publishinghouse/Science/92078_a_92573]
-
ser are o semnificație diagnostica și prognostica importantă: prezenta și titrul ICĂ, precum și IAA, GADA, IA-2A sunt predictori pentru apariția DZ de tip 1 la subiecții aflați la risc (rudele pacienților diabetici, subiecții cu genotipuri de risc etc). Cei mai predictivi rămân IAA și ICĂ (tabelul 2.3). Pentru ceilalți autoanticorpi riscul de apariție a bolii este cu atât mai mare cu cat numărul de autoanticorpi prezenți este mai mare (fig. 2.1) și cu cât titrul acestora este mai ridicat
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
vor fi identificați 360 dintre cei 400 subiecți care vor deveni diabetici. Din nefericire, dintre cei 99 600 subiecți care nu vor deveni diabetici, testul respectiv va sugera ca potențial diabetici un numar de 1992 indivizi. Aceasta face că valoarea predictiva a testului pentru populația generală să fie de aproximativ 15% (360/1992+360). Conform unui calcul similar, aplicarea aceluiași test de screening la un grup de 100 000 rude de gradul 1 ale pacienților DZ tip 1 (cu un risc
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
360/1992+360). Conform unui calcul similar, aplicarea aceluiași test de screening la un grup de 100 000 rude de gradul 1 ale pacienților DZ tip 1 (cu un risc de 6% pentru DZ tip 1) va avea o putere predictiva de aproximativ 75% (5400/5400+1880). Puterea predictiva poate fi crescută și mai mult dacă se sacrifică sensibilitatea testului în favoarea specificității acestuia. Trebuie menționat însă că aplicarea screening-ului doar pe un grup populațional aflat la risc crescut prezintă dezavantajul că
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
aceluiași test de screening la un grup de 100 000 rude de gradul 1 ale pacienților DZ tip 1 (cu un risc de 6% pentru DZ tip 1) va avea o putere predictiva de aproximativ 75% (5400/5400+1880). Puterea predictiva poate fi crescută și mai mult dacă se sacrifică sensibilitatea testului în favoarea specificității acestuia. Trebuie menționat însă că aplicarea screening-ului doar pe un grup populațional aflat la risc crescut prezintă dezavantajul că se pierd majoritatea subiecților care vor dezvolta DZ
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
alelele genei insulinei INS-VNTR și pentru majoritatea alelelor HLA clasa II-a asociate DZ tip 1. De regulă, copiii prezentând genotipurile cu risc mare și mediu sunt urmăriți în continuare serologic pentru depistarea autoanticorpilor anti-β-celulari (Kupila et al., 2002). Potențialul predictiv al autoanticorpilor anti-β-celulari este mai mare decât cel al markerilor genetici, numeroase studii adresându-se acestui domeniu (Winter et al., 2002). Există studii în care screening-ul s-a făcut prin determinarea unui singur autoanticorp, de regulă ICĂ care rămâne cel
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
autoanticorpilor anti-β-celulari este mai mare decât cel al markerilor genetici, numeroase studii adresându-se acestui domeniu (Winter et al., 2002). Există studii în care screening-ul s-a făcut prin determinarea unui singur autoanticorp, de regulă ICĂ care rămâne cel mai predictiv dintre autoanticorpii anti-β celulari luați izolat. Un studiu prospectiv pe rude de gradul 1 efectuat la Universitatea din Florida a arătat că un titru ICĂ > 40 unități JDF se asociează cu un risc de 70% de apariție a DZ tip
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
pe masura scăderii titrului: un titru de 20-40 unități JDF se asociază cu un risc de 20% iar un titru de 10 JDFU cu un risc de 10% (Riley et al., 1990). Alt studiu a arătat că ICĂ sunt la fel de predictivi pentru apariția DZ tip 1 și la subiecții fără un istoric familial de boală, (Schatz et al., 1994) deși alte studii arată că valoarea predictiva a ICĂ în populația generală este mai redusă (Knip et al., 1998). Interesant că riscul
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
risc de 10% (Riley et al., 1990). Alt studiu a arătat că ICĂ sunt la fel de predictivi pentru apariția DZ tip 1 și la subiecții fără un istoric familial de boală, (Schatz et al., 1994) deși alte studii arată că valoarea predictiva a ICĂ în populația generală este mai redusă (Knip et al., 1998). Interesant că riscul de apariție a bolii este corelat și cu vârsta subiecților. De exemplu, în studiile prospective Bart’s Windsor și Bart’s Oxford, riscul DZ tip
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
în Germania (Christie et al., 1997), GADA se asociază cu un risc pe o perioadă de 5 ani de aproximativ 56%, iar IA-2A cu un risc de aproximativ 64%. Majoritatea studiilor actuale implică analiză mai multor autoanticorpi anti-β celulari, puterea predictiva a fiecăruia luat izolat fiind totuși limitată (Winter et al., 2002). Astfel, într-un studiu efectuat la Joslin Diabetes Center (Ziegler et al., 1989), riscul de apariție a DZ tip 1 la rude de gradul 1 pe o perioadă de
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
fost de 0% la cei fără autoanticorpi și de 2,9% la cei cu un autoanticorp, riscul a crescut de aproape 10 ori (până la 31,4%) pentru asocierea a cel puțin trei autoanticorpi. În concluzie, autoanticorpii anti-β celulari pot fi predictivi pentru apariția DZ tip 1 atât la rudele pacienților diabetici, cât și pentru populația generală (LaGasse et al., 2002). Analiza combinată a tuturor celor 4 autoanticorpi majori (ICĂ, IAA, GADA și IA-2A) poate crește sensibilitatea și specificitatea acestei metode de
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
și a unui TTGO pentru a realiza screening-ul DZ tip 1. Investigația cea mai valoroasă pentru aprecierea insulino-secreției este reprezentată de măsurarea nivelului insulinemic după administrarea pe cale i.v. a unui bolus de glucoză. Modificarea cu cea mai mare putere predictiva din cursul acestui test nu este atat una cantitativa cât mai ales una calitativa. Este vorba, după cum am mai arătat, de amputarea până la dispariție a vârfului secretor precoce din cursul răspunsului insulinic (first phase insulin response). În prezent, parametrul folosit
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
fiind foarte redus sub vârsta de 8 ani (Carel et al., 1993), atingând un vârf la pubertate și scăzând progresiv după aceasta (Smith et al., 1988). Cu toate aceste limitări, scăderea vârfului secretor precoce sub percentila 1 este foarte puternic predictiva pentru progresia rapidă spre DZ clinic manifest a subiecților aflați la risc, iar o valoare situată între percentilele 1 și 10 este asociată cu un risc moderat (Bingley et al., 1999). Toate acestea fac din IVGTT un test deosebit de util
Factori genetici implicaţi în etiopatogenia diabetului zaharat de tip 1 (insulinodependent) by Cristian Guja () [Corola-publishinghouse/Science/91978_a_92473]
-
unor comportamente defensive, adevărate mecanisme de apărare a eu-lui de aspectele inevitabile ale realității în schimbare. Pentru a preîntâmpina situațiile de acest gen se poate apela, susține E. Păun (1999, p. 41), la următoarele tipuri de schimbare: a) schimbarea preventivă, predictivă și anticipativă, care ferește organizația școlară de eventuale dezechilibre și tulburări. Dacă predicția oferă posibilitatea creionării unei imagini posibile în viitor, anticiparea accentuează elementele posibile; b) schimbarea corectivă care se declanșează după ce au fost semnalate disfuncțiile. Deși ambele sunt importante
by VALERICA ANGHELACHE [Corola-publishinghouse/Science/992_a_2500]
-
value to the structural cases NOM and ACC, most famously by Jakobson ([1936]1984). For the most part, these efforts have been unsuccessful, since there appear to be no semantic generalizations about the meanings of NOM and ACC that have predictive power" (Pesetsky și Torrego 2011: 67, n. 16). 24 Evident, situația în care substantivele atribuie acuzativ este rară; toate formele tind către armonie categorială; dualitatea categorială se rezolvă diacronic (v. evoluția diacronică a supinului la Dragomirescu 2013a). 25 Disocierea atribuirii
[Corola-publishinghouse/Science/85002_a_85788]
-
dificil de diagnosticat imagistic. În astfel de cazuri atenția poate fi atrasă de invazia tumorală a venei porte (fig. 47) și/sau venelor hepatice sau de existența vaselor de neoformație. Prezența vaselor anormale intratumorale indică existența CHC cu o valoare predictivă pozitivă de 90% și o specificitate de 98% [17]. DIAGNOSTIC ȘI STADIALIZARE DIAGNOSTICUL POZITIV Carcinomul hepatocelular poate să apară de novo, dar în majoritatea cazurilor el se dezvoltă pe un ficat cirotic. De aceea este foarte importantă supravegherea pacienților cirotici
Tratat de oncologie digestivă vol. II. Cancerul ficatului, căilor biliare și pancreasului by Ofelia Anton () [Corola-publishinghouse/Science/92132_a_92627]
-
de spitalizare și are efecte adverse asupra reabilitării pacientului. Vârsta crește prevalența FA cu 40% la fiecare 10 ani post-BAC (10). Disfuncția renală postoperatorie (4,1% dintre cazuri) este o complicație severă post-BAC cu bypass cardiopulmonar, vârsta fiind un factor predictiv pozitiv important (22). Complicații gastrointestinale de tipul hemoragii digestive, ischemie mezenterică, pancreatite, colecistite, ulcer perforat, ileus survin în 0,3-4% dintre cazuri, mecanismul fiziopatologic fiind reprezentat de vasoconstricția și hipoperfuzia în teritoriul splanhnic. Mortalitatea postoperatorie intraspitalicească în primele 30 zile
Afectarea cardiovasculară în boala renală cronică by Grigore Tinică, Raluca-Ozana Chistol, Diana Anghel, Mihail Enache () [Corola-publishinghouse/Science/91938_a_92433]
-
doar 5% dintre cei care nu au răspuns la TACE sau au progresat în afara criteriilor. Criteriile Milano la prezentare nu au fost semnificative pentru predicția recidivei (p = 0,58) pe când conversia la criteriile Milano post TACE pre-transplant a fost semnificativ predictivă (p = 0,0001). Se sugerează astfel ca selecția pacienților să nu se mai facă după o evaluarea imagistică statică și criteriile Milano, ci după o evaluare dinamică care să cuantifice răspunsul la TACE. Conversia stadială prin RFA sau TACE pare
Tratat de oncologie digestivă vol. II. Cancerul ficatului, căilor biliare și pancreasului by Bogdan Valeriu Popa () [Corola-publishinghouse/Science/92146_a_92641]
-
conturarea unei imagini clare, complete și veridice referitoare la decidenții politici individuali, în condițiile în care majoritatea unor astfel de informații „din culise” devine accesibilă doar la mult timp după consumarea evenimentelor, de unde și utilitatea ei mai mult istorică decât predictivă. Mai mult, contextul instituțional și social al adoptării deciziilor de politică externă are adeseori un impact specific asupra deciziilor luate, însă unul dificil de identificat și cuantificat. Într-o dictatură, precum cea a lui Hitler sau Stalin, deciziile se iau
[Corola-publishinghouse/Science/2061_a_3386]