2,722 matches
-
pielea mea gustul de cianură al unor asemenea consecințe. L-am trăit, din alte motive, la nivel instituțional. Ceea ce te distruge mai mult decât suma „adevărurilor” fabricate încât să îți taie orice legitimitate morală este lipsa solidarității celorlalți, nepăsarea lor. „Democratizarea” accesului la delațiune Dincolo de această voluptate public asumată, aceea de a produce rău (gest imoral), în numele adevărului (gest moral?!) sub nume propriu și sub răspundere proprie (gest moral) se ascunde o mare de voluptăți clandestine, acoperite de anonimat. Internetul, cel
[Corola-publishinghouse/Administrative/1964_a_3289]
-
exemplu, când cineva îmi citește articolul, poate oricând citi și comentariile, în orice colț de lume s-ar afla. Ele sunt parte integrată a subiectului aflat în discuție. Niciodată până la această formă de comunicare nu a fost posibilă o asemenea democratizare salutară a accesului la opinie. În numărul trecut al României Libere am publicat un articol intitulat: „Puteam să nu pierdem primii 10 ani?”. Pe scurt, dezvoltam opinia după care în democrații, pe lângă politicieni și cetățenii sunt o parte din explicație
[Corola-publishinghouse/Administrative/1964_a_3289]
-
împartă ce a mai rămas propriilor clienți, cât se poate de mult timp (chiar și o lună contează) interesul lui Traian Băsescu este să rămână președinte și să intre în istoria europeană a României ca personaj care a contribuit la democratizare și prosperitate, nu la îmbogățirea unei clientele. Mizele sunt atât de diferite! Se prea poate ca Traian Băsescu să fie „marele păpușar”. Problema este ale cui sfori le trage: ale intereselor propriilor săi prieteni sau ale cetățenilor României? Dacă admitem
[Corola-publishinghouse/Administrative/1964_a_3289]
-
se clonează la scară universitară. Disjuncția principală este între cei care au trăit tranziția ca bursieri internaționali și cei care „au mâncat salam (universitar) de soia”, în timp ce primii „glob-trottereau”. Ceilalți, diverși, mulți și „cuminți” par că aplică metoda descurcatului local. Democratizarea învățământului universitar românesc este mult rămasă în urmă față de democratizarea politică. Criteriile de alocare a resurselor și a bugetului universității sunt mult mai criptice decât cele publice la nivel național. Pe scurt, trăim din plin, pe de-o parte, bolile
[Corola-publishinghouse/Administrative/1964_a_3289]
-
care au trăit tranziția ca bursieri internaționali și cei care „au mâncat salam (universitar) de soia”, în timp ce primii „glob-trottereau”. Ceilalți, diverși, mulți și „cuminți” par că aplică metoda descurcatului local. Democratizarea învățământului universitar românesc este mult rămasă în urmă față de democratizarea politică. Criteriile de alocare a resurselor și a bugetului universității sunt mult mai criptice decât cele publice la nivel național. Pe scurt, trăim din plin, pe de-o parte, bolile copilăriei, pe de altă parte, pe cele ale senectuții. Sindromul
[Corola-publishinghouse/Administrative/1964_a_3289]
-
referate cu comisii de specialitate, examene suplimentare, dacă vii din alt domeniu. Faima și succesul sunt una, recunoașterea profesională este alta. Este frustrant, dar nu avem încotro. Băsescu, de exemplu, poate să fie un superpreședinte și un mare ctitor al democratizării, dar aceasta nu îl îndreptățește la doctorat în științe politice, după cum nu îl îndreptățește nici pe Cristian Tudor Popescu, deși trece drept un mare analist și publicist politic. Desigur însă, dacă vor doctorat în domeniu se pot înscrie la concurs
[Corola-publishinghouse/Administrative/1964_a_3289]
-
că standardele actuale sunt o minunată probă de narcisism intelectual. Mă voi referi la domeniile noastre: umanioarele și științele sociale. Nu are importanță la ce efecte duce producția intelectuală în planul educației, profesionalizării, calificării, dezvoltării morale, civilizării, cultivării valorilor artistice, democratizării, cunoașterii sociale, dezvoltării culturii civice și politice, a cetățeniei democratice, al bunei guvernări, ci câte articole și tomuri expunem și unde anume o facem. Profesional suntem suma aparițiilor noastre scrise, nu și suma efectelor pe care le produc acestea. Universitățile
[Corola-publishinghouse/Administrative/1964_a_3289]
-
1923, excludea de la vot femeile, adică jumătate din populația majoră. Constituția comunistă nu poate fi luată în serios în economia democrației: drepturile individuale erau cu totul secundare, pluralism politic nu exista, iar interesul public se construia la comanda partidului unic. Democratizarea se adâncește în varii forme: dezvoltarea societății civile, implicarea mai largă a cetățenilor în dezbaterea legilor și politicilor publice, democratizarea instituțiilor publice, orientarea instituțiilor spre cetățean, contribuabil, consumator, pacient, student etc. Trăim în cea mai modernă dintre societățile românești. Până în
[Corola-publishinghouse/Administrative/1964_a_3289]
-
democrației: drepturile individuale erau cu totul secundare, pluralism politic nu exista, iar interesul public se construia la comanda partidului unic. Democratizarea se adâncește în varii forme: dezvoltarea societății civile, implicarea mai largă a cetățenilor în dezbaterea legilor și politicilor publice, democratizarea instituțiilor publice, orientarea instituțiilor spre cetățean, contribuabil, consumator, pacient, student etc. Trăim în cea mai modernă dintre societățile românești. Până în 1946 populația țărănească, premodern-patriarhală, atingea nivelul de 80%. Profesionalizarea era scăzută, iar clasa de mijloc nu se conturase coerent. Domina
[Corola-publishinghouse/Administrative/1964_a_3289]
-
Nimeni nu trăiește auto nomos (în condiții de autolegiferare, autoguvernarexe "„autoguvernare") în sens total. Ca să se apropie însă de un asemenea ideal, oamenilor le trebuie o lume care să își facă o politică orientată astfel. În societățile în proces de democratizare, cum este și cea românească, probleme cu autonomia personală au și bărbații. Un regim totalitar face oamenii dependenți de statulxe "„stat" paternalist. O politică democrat-liberală este încă dificilă, și nu foarte populară. În condițiile în care mulți oameni sunt orientați
[Corola-publishinghouse/Administrative/1944_a_3269]
-
cu apariția provocărilor teoretice ale noii stângi și ale feminismului valului al doileaxe "„feminism". Politica, la fel ca și teoria ei, capătă aspecte multicentrice. La ora actuală, nici un teoretician al politicului din spații democratice nu își permite să ignore problema democratizării de gen a politicii, precum și teoria politicăxe "„teoriepolitică" feministăxe "„feministă". Lozinca introdusă de către feminismul anilor ’60: Ceea ce este personal este politicxe "„ceeaceestepersonalestepolitic" a produs mutații semnificative care au condus spre dezvoltarea teoriei politicexe "„teoriepolitică" feministexe "„teoriepoliticăfeministă". Teoria politică feministăxe "„teoriepoliticăfeministă
[Corola-publishinghouse/Administrative/1944_a_3269]
-
mume”, căci țara are nevoie de sentimente și atitudini virile, are nevoie de bărbați ca agenți istorici 9. Spirite talentate ale vremii, de talia lui Mircea Eliadexe "„Eliade,Mircea", de exemplu, s-au prins în concertul eliminării oricăror tentative de democratizare, inclusiv în relațiile de gen. Disprețul strivitor față de tot ceea ce este feminin și, în genere, față de democratizări face ca în România orice alianță a emancipării femeilor cu o astfel de orientare să fie complet de neconceput (vezi Nicolescuxe "„Nicolescu,ValentinQuintus
[Corola-publishinghouse/Administrative/1944_a_3269]
-
9. Spirite talentate ale vremii, de talia lui Mircea Eliadexe "„Eliade,Mircea", de exemplu, s-au prins în concertul eliminării oricăror tentative de democratizare, inclusiv în relațiile de gen. Disprețul strivitor față de tot ceea ce este feminin și, în genere, față de democratizări face ca în România orice alianță a emancipării femeilor cu o astfel de orientare să fie complet de neconceput (vezi Nicolescuxe "„Nicolescu,ValentinQuintus" și Pircăxe "„Pircă,Radu", în Bucurxe "„Bucur,Maria" M., Miroiu M., ed., 2002). 2.2.2. De la
[Corola-publishinghouse/Administrative/1944_a_3269]
-
cerut drepturi pe care nu le-au primit pe deplin, iar „tovarășele” au intrat în era multiplelor îndatoriri. Socialistele începutului secolului XX voiau însă drepturi pentru toate femeile. Aceste solicitări erau foarte generoase, dar s-au dovedit premature pentru stadiul democratizării societății românești. 1.3. Feminismul socialist contemporantc "1.3. Feminismul socialist contemporan" Deși au întreprins și întreprind o critică accentuată a organizării de tip capitalist, socialiștii nu au insistat asupra ideii că aceasta ar trebui sau ar urma să dispară
[Corola-publishinghouse/Administrative/1944_a_3269]
-
feminiștii nu îl utilizau sistematic (Bucurxe "„Bucur,Maria", 2003)2. În societatea românească, de exemplu, a existat mereu (și mai există și acum) o cerere consistentă pentru un statxe "„stat" paternalistxe "„statpaternalist"3. Cu toate străduințele de modernizarexe "„modernizare" și democratizare întreprinse de către politicienii democrați, modernizarea pe scară largă a fost ratată. România precomunistă era în plin patriarhatxe "„patriarhat" tradițional, nu doar în relațiile de gen, ci și în cele dintre cetățeni și stat, având în vedere experiența civică foarte redusă
[Corola-publishinghouse/Administrative/1944_a_3269]
-
și ale marilor plecări. Emanații ale secolelor al XVII-lea-al XVIII-lea, veacuri cos mopolite, cu o intensă circulație de oameni și de idei, o perioadă a fragmentării iremediabile a claselor aristocratice, a prăbușirii vechilor iluzii geo-politice și a democratizării culturale, poveștile marine cu pirați au constituit expresia acestui timp al mobilității și al marilor revelații. Perspec tivele, ca și mora litatea, s-au diversificat și s-au relativizat, asfel încât, din simpli tâlhari vrednici de pedeapsă, pirații au devenit
PIRAŢI ȘI CORĂBII Incursiune într‑un posibil imaginar al mării by Adrian G. Romila () [Corola-publishinghouse/Memoirs/850_a_1578]
-
Antifasciste din Româniatc "Constituirea Uniunii Femeilor Antifasciste din România" Luni la orele 5 d.a., în sala de consiliu a Asigurărilor Sociale, din inițiativa unui grup de femei conștiente de pericolul fascismului și de rolul femeii în combaterea lui și în democratizarea țării, s-a constituit Uniunea Femeilor Antifasciste din România. Din acest comitet de inițiativă fac parte următoarele tovarășe și doamne: Ana Pauker, dr. Medeea Niculescu, dr. Florica Bagdasar, Voitec, Ralea, Raiciu, Bernacki, Elena Pătrășcanu, Mia Constantinescu-Iași, Elena Georgescu, Lila Maurer
[Corola-publishinghouse/Administrative/1936_a_3261]
-
vom ajuta marea masă a țărancelor noastre, a muncitoarelor din uzine și laboratoare și a gospodinelor să-și îmbunătățească viața lor materială și morală, să-și lămurească rolul lor de cetățene. Numai atunci vom putea spune că am realizat și democratizarea femeii române. După aceea, s-a ales un comitet care să conducă lucrările Uniunii până la marea adunare a femeilor antifasciste din Capitală, care va avea loc duminică dimineața. Comitetul a fost compus astfel: președintă de onoare: Ana Pauker, președintă Dr.
[Corola-publishinghouse/Administrative/1936_a_3261]
-
interesată mai mult să analizeze organizarea, policy-making-ul și formarea unui sistem de partide europene. 1.1.1. Abordarea normativă Argumentările focalizate asupra dimensiunii normative încearcă să arate că fenomenul partinic european și extraparlamentar contribuie sau ar putea contribui la legitimarea, democratizarea și creșterea reprezentativității Uniunii Europene. Desigur, contribuția FEP este contestată de alte cercuri academice. Rolul federațiilor europene de partide este exclus de facto de interpretările teoretice ce țin de relațiile internaționale. În alți termeni, cercetătorii din această disciplină au susținut
by Erol Kulahci [Corola-publishinghouse/Administrative/1019_a_2527]
-
naționale fiind compatibile cu legitimitatea politică 3. Prin urmare, cetățenii naționali vor accepta limitat implicațiile centralizatoare și majoritare ale Europei partidelor 4. Cealaltă variantă ține mai degrabă de interpretarea supranațională. Acest tip de curent pornește de la insuficiența metodei interguvernamentale pentru democratizarea și legitimarea UE5. Se apropie totuși de abordarea interguvernamentală prin scepticismul față de rolul partidelor politice. Pe această linie, politologul Vernan Bogdanor a încercat să promoveze ideea alegerii directe a Comisiei, ca și pe cea a recurgerii la referendum pentru a
by Erol Kulahci [Corola-publishinghouse/Administrative/1019_a_2527]
-
politice și partinice, care introduc elemente de legitimitate, democrație și reprezentativitate prin consolidarea partidelor europene. Există două tendințe. Primul curent consideră, în esență, că numai grupurile politice din Parlamentul European constituie baza unui sistem de partide europene care să permită democratizarea 12 și legitimarea UE13. Partizanii celuilalt curent estimează că tripticul legitimitate-democrație-reprezentare al UE este (sau poate fi) întărit prin rolul europartidelor. Vom aprofunda această din urmă tendință. Este o dezbatere normativă, în cadrul căreia se discută utilitatea, avantajele, necesitatea și condițiile
by Erol Kulahci [Corola-publishinghouse/Administrative/1019_a_2527]
-
În 1945, John Fitzmaurice sugerase dezvoltarea unor noi structuri partinice extraparlamentare pe lîngă Parlamentul European 19, astfel încît acestea să fie adaptate la luptele politice europene și să permită restructurarea sistemului de partide la nivel european. Pentru o mai puternică democratizare a Comunității Europene, sînt necesare partide comunitare cu programe comunitare adecvate problemelor comunitare. În aceste cadru, a fost pusă o chestiune mai precisă: raportul FEP cu problema responsabilității democratice. Pentru John Fitzmaurice și Robert Jackson, problema principală ține de constituirea
by Erol Kulahci [Corola-publishinghouse/Administrative/1019_a_2527]
-
faptul că partidele insistă să-și păstreze marja de operare în domenii-cheie pentru interesele naționale și/sau partinice. Prin urmare, transferul de suveranitate dinspre partidele naționale nu se efectuează spre nivelul transnațional 22. La rîndul său, Christopher Lord susține că democratizarea și integrarea Uniunii Europene nu s-ar putea lipsi de rolul partidelor politice, care prezintă candidați, care dezbat cu ocazia referendumurilor și a chestiunilor de interes public 23. Prin analogie, federațiile europene de partide ar trebui, de asemenea, să prezinte
by Erol Kulahci [Corola-publishinghouse/Administrative/1019_a_2527]
-
dezbatere și, prin urmare, apariția competiției între federațiile europene de partide 31. Deficitul democratic nu se manifestă doar la nivel supranațional. Problema se pune pentru țările din Europa Centrală și de Est. Cercetătorii au evidențiat contribuția secundară a europartidelor la democratizarea țărilor din fostul bloc estic. Analizînd raportul între cooperarea paneuropeană a partidelor politice și democratizarea în Europa Centrală, Pascal Delwit și Jean-Michel De Waele au observat că "dacă organizațiile partinice transnaționale (Internaționalele, federațiile și fundațiile) joacă un rol politic tot
by Erol Kulahci [Corola-publishinghouse/Administrative/1019_a_2527]
-
se manifestă doar la nivel supranațional. Problema se pune pentru țările din Europa Centrală și de Est. Cercetătorii au evidențiat contribuția secundară a europartidelor la democratizarea țărilor din fostul bloc estic. Analizînd raportul între cooperarea paneuropeană a partidelor politice și democratizarea în Europa Centrală, Pascal Delwit și Jean-Michel De Waele au observat că "dacă organizațiile partinice transnaționale (Internaționalele, federațiile și fundațiile) joacă un rol politic tot mai mare, datorită europenizării și globalizării problemelor, nu înseamnă că ele nu rămîn actori politici
by Erol Kulahci [Corola-publishinghouse/Administrative/1019_a_2527]